Merkantilismen

** I perioden 1500-1800 økte verdenshandelen dramatisk som følge av teknologiske forbedringer innenfor skipsfart. Spanjolene og Portugiserne var lenge enerådende på oversjøisk handel, men i løpet av 1600-tallet utfordret England, Nederland og etter hvert andre europeiske land hverandre om å sikre seg kontroll over markedene. Handel -og transportnæringen skapte nye muligheter for arbeid, byene vokste og et handelsborgerskap vokste frem som en velstående og selvbevisst samfunnsgruppe. Handelsborgerskapet spilte en sentral rolle ved å låne kapital til eneveldige konger, mot å få kongelige privileger og enerett på handel. Den økonomiske politikken som ble ført i denne perioden er blitt kalt merkantilismen, og kan enkelt forklares slik: Å være rik, var å ha penger og besitte gull eller sølv. Slik ble spesielt edle metaller viktig å erverve, fordi de lett kunne omsettes i goder. I tillegg var det viktig for kongene å ha et overskudd i handelsbalansen med andre land. Drivkraften for handelsmenn og konger, var et ønske å skaffe landet ressurser ved handel og plyndring av nye kontinenter for edle metaller og råvarer. Både handelsborgerskapet og den eneveldige konge hadde en felles interesse i å skape et indre markedet, kombinert med en sterk beskyttelse mot konkurranse utenfra. Merkantilismen ønsket både utjevning av lokale forskjeller og opphevelse av indre skranker, og sterk regulering av priser og lønninger. Slik kan vi trygt si at enevelde bygde på en allianse mellom kongemakt og handelsborgere. Borgernes handel sørget for tollinntekter til staten, mens staten på sin side førte på forskjellig vis en handelspolitikk som styrket borgerne og handelen. Etter som staten ønsket et sterkt forsvar ble den eneveldige administrasjonen bygd ut, både lokalt og sentralt. Oppgavene for et voksende embetsverk dreide seg i første rekke å kreve inn skatter og avgifter, samt organisering og verving av soldater. Over halvparten av statens inntekter gikk til militære formål. Den franske stat tidoblet sine skatteinntekter i løpet av 1600-tallet, som følge av denne politikken.
 * Merkantilismen.