Tredjestanden

Frankrike støttet USA i selvstendighetskampen mot Storbritannia. Dette bidro til å svekke den franske økonomien. I tillegg hersket det uår i fransk landbruk. Like viktig ble de ideologiske idealene fra den amerikanske revolusjon, som gav næring til motstandere av enevelde. Som følge av dårlig økonomi ville kongen skattelegge de to øverste stendene. Dette motsatte adel og geistlighet seg, og krevde at kongen skulle innkalle til stenderforsamling for første gang siden 1614. Frankrike opplevde nå en trekantkonflikt mellom kongen som ønsket å opprettholde enevelde, adelen som ville ha de samme rettighetene som før innføringen av enevelde og borgerne som ville ha ny politisk medbestemmelse (politisk og økonomisk liberalisme). Før den nyvalgte stenderforsamlingen kom sammen i 1789, hadde folket sendt inn klageskrifter til kongen. I tillegg fikk tredjestanden økt sitt mandat, og fikk like mange representanter som 1. og 2. standen. Under forsamlingen tvang også tredjestanden igjennom at representantene skulle sitte samlet, og at stemmene skulle telles pr. hode. Tredjestanden med støtte fra liberale adelsmenn og geistlige vedtok at stenderforsamlingen skulle avløses av en nasjonalforsamling. Denne forsamlingen skulle representere folket og nasjonen. Makten var i ferd med å bli overført fra kongen til den nye nasjonalforsamlingen. Etter at kongen forsøkte å stenge stendersalen med makt, forflyttet nasjonalforsamlingen seg til et annet lokale å la ed på at den: //”ikke skulle la seg oppløse, (…) men møtes overalt hvor omstendighetene måtte kreve det, like til grunnloven er utarbeidet og befestet på trygg grunn”// Kongen vaklet, men oppfordret til slutt resten av adelen og geistligheten til å slutte seg til den nye nasjonalforsamlingen. Ryktene om at kongen skulle gripe til våpen, fremprovoserte stormen av Bastillen. Konsekvensene var at kongen måtte gå med på at Paris fikk et nytt bystyre, og at nasjonalforsamlingen fikk opprette en nasjonalgarde. Trikoloren ble innført, og man fikk innført et konstitusjonelt monarki. Bøndene startet opprøret mot godseiere rundt omkring i landet. I aug. 1789 fraskrev første og andrestanden seg alle privileger og særrettigheter. Likhet for loven skulle iverksettes og slagordet //”frihet, likhet og brorskap”// ble idealet for den nye nasjonen. Menneskerettighetserklæringen ble vedtatt.
 * Den franske revolusjonen bryter ut  **