Menneskerettighetserklæringen

I tillegg ble det opprettet en ny kirkeordning, der kirkens jordgods ble inndratt og tiende ble avskaffet. De geistlige ble nå statslønte embetsmenn, i tillegg ble klosterordningen ble oppløst. Disse radikale fremstøtene mot kirken fremprovoserte økt motstand mot revolusjonen fra geistlige og bønder. En ny grunnlov (forfatning) ble fremarbeidet. Selv om forfatningen av 1791 skulle bare gjelde et år, men fikk stor betydning i prinsippene for politiske systemer i Frankrike og andre land.
 * Menneskerettighetserklæringen av 1789 **
 * 1) Menneskene fødes og forblir frie og like i rettigheter.
 * 2) Målet for enhver politisk sammenslutning er å bevare menneskets naturlige og umistelige rettigheter. Disse rettighetene er frihet, eiendomsrett, sikkerhet mot og rett til motstand mot undertrykkelse.
 * 3) Opphavet til all suverenitet er etter sitt vesen hos folket.
 * 4) Friheten består i å kunne gjøre alt som ikke skader andre; utøvelsen av hvert menneskes naturlige rettigheter har altså bare de grenser som sikrer andre medlemmer av samfunnet de samme rettigheter. Disse grenser kan bare bestemmes av loven.
 * 5) Loven har bare rett til å forby handlinger som er skadelige for samfunnet. Det som ikke er forbudt i loven, kan ikke bli hindret, og ingen kan tvinges til å gjøre det som loven ikke befaler.
 * 6) Loven er uttrykk for folkeviljen. Alle borgere har rett til, personlig eller gjennom sine representanter, å være med på å utforme den. Den skal være den samme for alle, enten den verner eller straffer. Da alle borgere er like for loven, har de lik adgang til alle verdigheter, embeter og offentlige ombud etter sin dyktighet og uten annen forskjell enn forskjellen i deres dyder og talenter.
 * 7) Ingen kan bli anklaget, fengslet eller holdt fast uten i de tilfeller som loven bestemmer, og i samsvar med de former som den har foreskrevet. De som tilskynder til, besørger, utfører eller lar utføre vilkårlige befalinger, skal straffes; men enhver borger som blir stevnet eller grepet i henhold til lov, skal øyeblikkelig lyde; han gjør seg skyldig ved å gjøre motstand.
 * 8) Loven skal bare fastsette straffer som er strengt og øyensynlig nødvendige, og ingen kan bli straffet uten ifølge en lov som er vedtatt og kunngjort før forbrytelsen og lovlig anvendt.
 * 9) Det forutsettes at en mann er uskyldig inntil han er kjent skyldig. Hvis det er absolutt nødvendig å fengsle noen, skal derfor enhver strenghet som ikke er nødvendig for å sikre seg hans person, være strengt forbudt i loven.
 * 10) Ingen skal forfølges for sine meninger, selv religiøse, med mindre de gir dem til kjenne på en måte som forstyrrer den offentlige orden som loven fastsetter.
 * 11) En av menneskets dyrebareste rettigheter er fritt å kunne meddele andre sine tanker og meninger; enhver borger kan derfor tale, skrive og trykke fritt, med det forbehold at han skal svare for misbruk av denne friheten i de tilfeller som loven fastsetter.
 * 12) Sikkerheten for menneske- og borgerrettighetene krever en offentlig myndighet; denne myndighet er innsatt til fordel for alle, og ikke til særlig nytte for dem som den er betrodd til.
 * 13) For å opprettholde den offentlige myndighet og dekke utgifter til administrasjon er en alminnelig skatt uunngåelig; den skal fordeles likelig på alle borgere i forhold til deres evne.
 * 14) Alle borgere har rett til, selv eller ved sine representanter, å dømme om den offentlige skatt er nødvendig, til fritt å godta den, å følge bruken av den, og å bestemme dens beløp, utligning, oppkreving og varighet.
 * 15) Samfunnet har rett til å kreve enhver offentlig embetsmann til regnskap for hans embetsvirksomhet.
 * 16) Et samfunn hvor rettighetene ikke er sikret, eller makten ikke er delt mellom bestemte myndigheter, har ingen forfatning.
 * 17) Da eiendom er en ukrenkelig og hellig rett, kan en ikke ta den fra noen med mindre tvingende offentlige grunner, fastslått på lovlig måte, klart krever det, og på betingelse av at han får rettferdig vederlag, fastsatt på forhånd.
 * Opphør av enevelde av Guds nåde
 * Ytringsfriheten ble innført.
 * Maktfordelingsprinsippet ble innført.
 * Progressiv skatt på inntekt, formue og eiendom.
 * Begrenset stemmerrett basert på inntekt.
 * Frihandel, fritt marked og fri konkurranse (økonomisk liberalisme). Privat eiendomsrett ble slått fast.
 * Mer lokalt selvstyre (83 fylker).

For bøndene (eiendomsrett) og handelsborgerne (økonomisk frihet) var målene for revolusjonen nådd. En stor del av folkemassene i Paris ville føre revolusjonen inn på et ytterligere radikalt spor.