Enevelde

I Frankrike ble det kongelige enevelde innført i 1661. Bakgrunnen for innføringen av enevelde var fra kongens side kravet om kongelig voldsmonopol og innføringen av arvekongedømmet. Dette ble motarbeidet av adelen, som ønsket å fortsette sin makt gjennom valg av kongen. Handelsborgerne støttet i utgangspunktet innføringen av enevelde, siden kongen kunne gi dem privileger og fordeler i handel i inn og utland (merkantilisme). Utover på 1700-tallet var borgerskapet mer involvert i kampen for et bredere folkestyre. 1600-1700-tallet var Frankrikes storhetstid, med gode jordbruksområder, dyktige bønder, en konkurransesterk handelsflåte og en driftig kjøpmannsklasse. I tillegg var Frankrike lenge Europas sterkeste militærmakt og Frankrike var kulturlivets sentrum i Europa. Den franske statens største svakheter var at det ikke fantes felles lover, mynt, mål eller vekt i landet. Dette systemet drog adelen fordeler av, mens bønder og borgere støttet kongen i kampen for en mer enhetlig stat. ** Det franske standssamfunnet ** Standsamfunnet bygde på den middelalderske tankegangen at Gud hadde innstiftet stendene for å gi menneskene en fast plass i tilværelsen. Stenderforsamlingen var med på å bestemme skattene, gi lover og bevilge penger til statsstyret. Likevel hadde kun 2 % av befolkningen noen reel innflytelse, siden hver stand hadde en stemme. Motstanden mot dette systemet var knyttet til 1.og 2.standens juridiske særrettigheter: I praksis fantes ingen likhet for loven, men knyttet til hvilke stand man var født inn i. 1. og 2.standen var fritatt for skatt, og slik bar tredjestanden de økonomiske byrdene for en privilegert overklasse og Frankrikes krigføring. I tillegg hadde godseierne store privileger bla. monopol på møller, vinpresser, jakt og lignende. Kirken inngikk som en sentral part i den enevelde staten og sikret sine økonomiske inntekter gjennom tiende (10% av bøndenes inntekt skulle gå til kirken). Handelsborgerskapet ble kongens støttespillere i innføringen av enevelde. I 1661 erklærte Ludvig 14 at det arvelige kongedømme var innført, og at kongen vil styre som eneveldig monark. Handelsborgerskapet fikk statlig støtte til næringsvirksomhet og lettelser i tollen på utenrikshandelen. Frankrike ble en sterk militærmakt under de eneveldige kongene og kunne utruste 400 000 profesjonelle offiserer og soldater. Staten brukte enorme summer på praktfulle statlige bygg. Versailles ble bygd og dannet utgangspunktet for den politiske og kulturelle makten i Frankrike. Religionskrigene i kjølvannet av reformasjonen ble i Frankrike til en religiøs katolsk ensretting og forfølgelse av de protestantiske hugenottene. Adelen satt fortsatt med makt i de lokale lovgivende domstolene. De stadige krigene som ble ført av de franske kongene og overdådig pengeforbruk ved hoffet, la grunnlaget for den misnøyen som oppstod blant store deler av den franske befolkningen i løpet av 1700-tallet. Den første store omveltningen fant sted i de britiske koloniene i Nord-Amerika. Kampen om selvstyre og skattlegging førte til den amerikanske uavhengighetskrigen mellom 1775 og 1783, der koloniene rev seg løs fra Storbritannia. Den nye staten USA ble et forbilde i kampen for menneskerettigheter og maktfordeling. I USA ble det grunnlagt et samfunn uten adel og standsforskjeller. Da amerikanerne gjorde opprør mot å bli styrt fra Europa, slo gnister fra opprøret til Europa og medvirket til å utløse den store franske revolusjonen i 1789.
 * Frankrike: Enevelde innføres **
 * De geistlige utgjorde 1.standen.
 * 2.standen innehold adelskapet.
 * 98 % av befolkningen utgjorde 3.standen. (flesteparten var bønder, men også rike handelsmenn og fattige løsarbeidere.)