home



Hovedområdet //opplysningstid og perspektiver// dreier seg om idéspredningen som fulgte av vitenskapsrevolusjonen, og om utviklingen av frihetsidealene. Sentrale tenkeres oppfatning om stat og samfunn i perioden inngår i hovedområdet. Det handler også om hvordan historie kan vurderes fra ulike perspektiver og synsvinkler og oppfattes forskjellig.

  Mål for opplæringen er at eleven skal kunne  
 *  reflektere over den samfunnsmessige bakgrunnen for vitenskapsrevolusjonen og over hvordan den la grunnlaget for nye diskusjoner om erkjennelse og etikk
 *  gi eksempler på viktige vitenskapelige og tekniske nyvinninger og vurdere hvilke konsekvenser de hadde i Europa og for kontakten på tvers av kontinenter
 *  gjøre rede for   sentrale filosofiske problemstillinger    i perioden
 *  presentere hovedtrekk i opplysningstidens tenkning, deriblant   statstenkningen    og frihetsidealene og drøfte betydningen de fikk i Amerika, Europa og Norden
 *  drøfte romantikkens betydning for tenkning, kunst og kultur
 *    vurdere hvordan historiske forhold kan ses fra ulike perspektiver og synsvinkler gjennom   eksempler fra perioden

**Nettressurser** Opplysningstiden: http://www.intermedia.uio.no/ariadne/idehistorie/idehistoriske-epoker/1700-tallet Om 1814: http://www.nb.no/baser/1814/histori.html **Kilder.** Tenkepauser, Filosofi og vitenskapsteori. Hilde Bondevik og Inga Bostad. Akribe forlag 2003. Filosofihistorie, Gunnar Skirbekk & Nils Gilje. Universitetsforlaget 2007. I Sokrates` fotspor. Filosofi og vitenskapshistorie. Helge Svare. Pax Forlag 1997. Tidslinjer 1. Verden og Norge, Historie Vg2. Eliassen m.fl. Aschehoug 2007. Sofies verden, Gaarder, Jostein. Aschehoug 1991. Verden og Norge 1. Cappelen 1999. Jakten på det norske. Perspektiver på utvikingen av en norsk nasjonal identitet på 1800-tallet. Øystein Sørensen, Ad notam Gyldendal 1998. Norsk idehistorie, bind 3. Kampen om Norges sjel. 1770-1905. Øystein Sørensen, Aschehoug. 2001. Norges litteratur I og II, Aschehoug. Willy Dahl, Oslo 1981.